3-Digital+kompetanse

Barn og ungdom har i løpet av de siste 10 til 15 år fått et nytt hjelpemiddel til læringsarbeidet ved å bruke digitale verktøy. For mange flytter dette verktøyet verden og fagene helt fram til den enkelte elev. Elevene har nå leksikon med ukjent ord tilgjengelig, animasjoner som viser vanskelige begreper innen fysikkfaget og læreren tilgjengelig ved å sende en melding. En helt ny verden har åpnet seg for de som lærer og læringsarbeidet blir påvrket av de mulighetene som nå er tilstede.

En sperre for å ta i bruk disse ressursene er å utvikle de ferdighetene og den kunnskapen som trenges for å utnytte de hjelpemidler som finnes. Elever har ulik bakgrunn og har svært ulik erfaring i å arbeide med nye hjelpemidler. En vanlig beskrivesle av denne ferdigheten er "digital kompetanse" Ordet digital kan oversettes til tall. I en datamaskin lagres og behandles all informasjon som tall. Og da i all enkelhet som tallet 0 og 1 og en kombinasjon av disse to tallene i et tallsystem. Kompetanse peker mot kjennskap og en ferdighet innen et fag eller et emne.

Læreplanverket i norsk utdanning i kunnskapsløftet har tatt med og likestilt det å kunne bruke digitale verktøy med å kunne uttrykke seg muntlig og skriftlig, det å kunne lese og det å kunne skrive og regne. Norge har derfor et læreplanverkt som går lenger enn de fleste sammenlignbare land i å synliggjøre og implementere de ferdigheter som trenges for å bruke digitale verktøy. Lenke: Om å bruke digitale ferdigheter i de enkelte fag. Det interessante her er at ingen fag er utelatt. Disse ferdighetene skal være en naturlig del av det den enkelte elev lærer og vil styre læreres planer i fagene.

Læreplanverket går langt i å konkretisere hva elevene skal både kjenne til å jobbe med for å nå læreplanmål i fagene. For eksempel innen naturfag sier læreplanen at "//Å kunne bruke digitale verktøy i naturfag dreier seg om å kunne benytte slike verktøy til utforskning, måling, visualisering, simulering, registrering, dokumentasjon og publisering ved forsøk og i feltarbeid. For å stimulere kreativitet, levendegjøre og visualisere naturfaglige problemstillinger er digitale animasjoner, simuleringer og spill gode hjelpemidler. Kritisk vurdering av nettbasert naturfaglig informasjon styrker arbeidet med faget. De digitale kommunikasjonssystemene gir muligheter for å drøfte naturfaglige problemstillinger//". Her skal dataverktøy brukes både i undersøkelsesarbeidet og i dokumetasjonsarbeide til eleven. Uten å si hvordan sier også læreplanen at elever kan drøfte og samarbeide via digitale verktøy. Eller kort sagt i fasen med innsamling og undersøkelse, rapportering og et utvidet samarbeide mellom elever eller andre ressurspersoner.

Norske myndigheter har i en årrekke vært opptatt av å legge tilrette for bruk av digitale verktøy, men fokuset har skiftet fram til i nå. Den tidligste bruken av digitale verktøy startet med tilgjengeligheten til Internett for skoler og private personer på 90- tallet. Internett var forbeholdt noen få store utdanningsinstitusjoner og Norge var en av de første land som koblet seg til og hadde organisasjonen UNINETT som tilrettelegger. I 1994 fantes det noen få BBS - bulleteng board systems med en port og mulighetet for epostmeldinger via adresser slik vi kjenner dem. OSLOnett var et privat initiativ som åpnet for mange med Gisle Hannemyr som sentral aktør. Den gule boka er fortsatt i bokhyllen egen bokhylle og ble flittig brukt for å sette seg inn i hvordan tilganen til nettet var. For å ha glede av Internetttilgangen var det helt nødvendig å sette seg grundig inn i programmer og tjenseter - ofte tekstbaserte, som ble brukt den gang.

Etterhvert som tilgangen til IKT-tjenster ble enklere og mer alminnelig ble det vanlig å ta inn IKT i skolen og undervisningen. Det var ofte vanlig i lokale eller nasjonale IKT-planer å måle hvor mange PC-er det var på hver skole og pr elev for å se på tilgjengeligheten. I regjeringens IKT plan fra 2000 sammenligner meldingen Norsk skole med utland i hvor stor andel elever det er med tilgang til Internett. Lenke: Side 5 i IKTplan for 2000-2003. Dette var også et tydelig forkus i mange kommuners arbeide den første tiden med satsning på IKT. Selv om meldingen peker på mange faktorer som i sin tur villle hjelpe i arbeidet med å utvilke digital kompetanse hos elevene var og er det langt på vei et sterkt fokus på utstyr og tilgjengelighet av IKT-utstyr som er viktig for beslutningstakerer på ulike nivå.

For å forklare begrepet digital kompetanse har Rune Krumsvik 2007 i sin artikkel "Digital kompetanse i kunnskapsløftet" brukt fire områder som tilsammen forklarer begrepet. Modellen bygger på et arbeide av Ola Erstad, 2005. - Basal IKT -ferdighet. For å kunne nyttiggjøre seg IKT i læringsarbeidet er det mange grunnleggende ferdigheter som er nødvendige. I det grunnleggende ligger å være kjent med PC slik at en finner fram i filbehandling, kan behandle sin PC på en skånsom måte, og ikke minst kan bruke applikasjoner som tekstbehandling og nettleser. - Pedagogisk - didaktisk IKT skjønn. For at IKT skal bli et nyttig hjelpemiddel for den enkelte lærer er det nødvendig å se flere områder i en sammenheng. Læreren har en utdanning innen sitt fag og har sin pedagogiske utdanning med seg. Dette må sammen med digital kompetanse og digital erfaring for å lage en god undervisning. Med et trent skjønn har læreren er basis til å planlegge sin undervisning og bruke de læreressursene som er aktuelle og best for et gitt tema. Dette skjønnet kan komme etter hvert som læreren får mer erfaring ved bruk av IKT og det kan komme som et resultat av lærerens arbeide med å lese andre sine blogger eller følge med på pedagogiske diskusjoner på fagteam på egen skole likeså mye som det vil være nyttig å engasjere seg i sosiale nettsteder som "[|Del & bruk]". Å dele undervisningsopplegg og selv reflektere på egen praksis vil utvikle dette skjønnet. - Læringsstrategier og metakognisjon. Med et hav av informasjon på Internett om de fleste tema og ikke minst mulighet for kontakt og innspill fra medstudenter og fagfolk er læring i dag vidt forskjelling fra læring før den digitale hverdagen startet. Elever har andre behov for å områ seg nå når læreboka synes å få mindre betydning i læringsarbeidet. I stedet for en strategi der elever vet det at det de trenger å lære finnes mellom to permer i et læreverk skal de nå forholde seg til kunnskap på nettet der både omfang, nivå og kvalitet varierer sterkt. Elevene trenger å finne hovedpunkter på en annen måte i dag for å skape seg en forståelse av et tema som er dekket inn på ved nettressurser. Dyktige og kompetente lærere kan i en fase hjelpe elever til å bruke nettet på en god måte. Fagportaler med samlinger av gode nettsteder innen gitte emner og lærerens kjennskap og erfaring til hva som best hjelper eleven i læringsarbeidet er en god begynnelse. Elevene må selv lage sine egne måter å arbeide på ut fra hva som gir mest kunnskap og læring i skolearbeidet. I faktabaserte fag kan en slik strategi gå ut på at elevene leser først lærerens egne notater og en oppgavetekst til et emne. Videre kan strategien f.eks. være at eleven sjekker nettleksikonet Wikipedia med begreper og ord som er nye og ukente i teksten og lærer seg dem. Gjerne finnes det også noen intruksjonsfilmer om temaet på nettstedet Youtube.com som godt forklarer om et tema med film og lyd. Via epost eller meldinger kan elever få en rask tilbakemelding på uklare deler av i fagstoffet før skrivearbeidet, evt presentasjonen skal lages. Dersom arbeidet er prosessorientert kan det være aktuelt med samtaler og en foreløpig vising for faglæreren. Eleven selv lager seg en oversikt og får en erfaring for hvilke steg som er nødvendig til en hver tid i et læringsarbeide. - Digital danning skiller seg ikke så mye fra danning på andre områder der målet er å opptre på en hensysnfull måte i samarbeidet med medelever, sine lærere og utenforstående i sitt eget læringsarbeide. Den digitale danninga sørger for at mobbing ikke skjer og kjennskap til personlig inforasjon for andre ikke kommer videre. Samarbeidet med andre er viktige i arbeislivet og i skolearbeidet. Å bruke hverandre gode sider i et arbeide er viktig for den som vil oppnå resultater.

Digital kompetanse er en ferdighet og kunnskap elevene får i sitt læringsarbeide. Det er etterhvert blitt en viktig del i mange fagfelt. Med en større bruk av IKT-baserte læremidler og ikke minst IKT-baserte oppgaver og vurderingssituasjoner vil digital kompetanse forberede elevene til et framtidig arbeidsliv. Utviklingen går så raskt på mange områder at det ikke er tid til å lage lærebøker, men det hele står og faller på elevenes egen kompetanseplattform til å arbeide seg videre. Skolebygg som er fleksible og tilpasset elevenes egne læringsstrategier vil være med på å fremme den digitale kompetansen.

[] [] Erstad, O. ( 2005 ). Digital kompetanse i skolen Krumsvik, R. (2007 ). Skulen og den digitale læringsrevolusjonen