5-Skolebygg+for+framtiden

Vi ønsker oss nye skolebygg som gir de beste vilkår for opplæringen og som også skal oppfyller de mange lovbestemte og opplagte kriterier som ventilasjon og universell utforming og økonomiske rammer. De lovpålagte hensyn vil som en regel bli godt ivaretatt i en byggeprosess, men hvordan er det med tankene for å skape læringsområder som både iviterer til god læring og som er tilpasset det som skjer med læring med god tilgang på ny teknologi? I de siste fem årene har det vært en rivende utvikling på teknologifronten. Og utfordringen blir å se framover og både våge og instille på løsninger i et bygg der hensikten blir å sikre seg et tidsriktig læringsmiljø.

I de to foregående kapittel er det pekt på hva innholdet i begrepet digital kompetanse er og hvilke nye forhold som gjr seg gjeldene for elever som har med seg erfaringen og kompetanse fra det digitale samfunnet. Engelske skolemyndigheter arbeider for tiden med en fornying av 3000 skolebygg over hele landet. Skolemyndighetene utfordrer de lokale skolene og administrasjon på flere områder i forkant av et nytt skolebygg. Det blir spurt etter en visjon og tanker for den lokale skolens framtid og syn på læring. Ny kunnskap om læring med teknologi til stede tas med til lokale skolemyndigheter. Involverte parter setter sammen tanker og ideer til et nytt og praktisk skolebygg for et område.

På BETT08 messe for IKT i utdanning - London presenterte en representant for engelske sentrale skolemyndigheter bakgrunn og tanker for arbeidet med nye bygg. [|Et videopptak gir et inntrykk av presentasjonen]. Oppsummert ble noen av poengene slik:
 * Ny teknologi er i stadig utvikling innen IKT og særlig web 2.0 verktøy er tydelig tilstede og påvirker lærinsarbeidet.
 * Elever er etterhvert vant til digitale verktøy og har sin stadige online tilværelse utenom skolen. Bruk av sosiale nettsteder og kontakt med andre både nært og fjernt er viktig for dem.
 * Mye tyder på at tidlig IKT-bruk setter varige innlæringsspor og gir fysiske endringer i hukommelsen hos dagens skoleelever. Det ble vist til en bok av Susan Greenfield 2003.
 * Elevene er mer sikre på seg selv og kan i større grad enn før finne, trekke ut informasjon og presentere dette for andre.
 * Skolen blir mer en åpen arena der deling og innsyn og åpenhet omkring læringsarbeidet blir regelen.
 * Spesielt for nye skolebygg er at de lages tiltalende og med et åpne løsninger. Store fellesarealer og åpne områder preger byggene. Det ble gjort et poeng av å sammenligne uformingen til et fengsel og de tradisjonelle skolebygg. Det var mange likhetstrekk. Læringsarbeidet blir lettere og når byggene er gjennomført åpne og erfaringer fra skolene som endres er gode.
 * I stedet for et firkantet og vanlige form på rom og fellesareal er det i nye bygg mer buer og kurver i de byggteknske løsningene. Det skaper et helt annet preg og er tiltalende. [|Thomas Deacon Academy], Peterborough, Cambridgeshire har et gjennomført og tiltalende skolebygg der buer og kurver heller er regel enn unntak. Skolebygget presenteres i en online virtuell tur, der en kan "gå og se seg omkring". Egen lenke finnes på hjemmesiden.
 * Det er mindre kriminalitet og skader fra elever i nye og åpne bygg.
 * Teknologiske løsninger settes inn i alle undervisningsrom. Kritttavler er lite brukt.
 * Framtidens skole vil i større grad være preget av personlig læring. Elevene får sitt lærestoff og blir trent på sitt nivå.

For norske forhold har Utdanningsdirektoratet en nettside med råd ved bygg av nye skoler. Siden skoleanlegg.utdanningsdirektoratet.no gir i en [|artikkel] om nye bygg og IKT disse rådene:
 * Det pendler for tiden (2008) i skolene mellom å bruke stasjonære og bærbare pc-er i undervisningen. Men selstendige datarom synes å ha mindre betydning. Velges å bruke stasjonære pc-er er planlegging av stærre arealer med stasjonære PC-er riktig.
 * Velges det å bruke bærbare PC-er i undervisningen er planleggingen av nytt skolebygg mer fleksibel. I Rogaland fylkeskommune er bærbar PC- en del av grunnutstyret til elevene. For grunnskolen er situasjonen en annen og andre løsninger mer hensiktsmessig.
 * Det anbefales rom av variende størrelse og utforming alt etter læringsaktivietene til elevene. Utdanningsdirektoratet støtter seg til arkitekt Bruce Jilk, Minnesota når de anbefaler kontorplasser for elever. Jilk er kjent for å planlegge skolebygg som er lyse og luftige og har en innebygget fleksibilitet. ([|Intervju med Futurelab]) Kontorene kan plasseres i landskap og læreren gir veiledning i arbeidet. Enda større fleksibilitet kan oppnås om det legges tilrette for fleksible vegger og inndelinger. Bilder fra en finsk skole ,[|Heinavaara grunnskole], er planlagt av Bruce Jilk. skolen er bygd i lokale materieler hovedsaklig i tre.
 * I alle fellesrom der det forgår presentasjoner bør det være utstyr som prosjektor og elektroniske tavler.

I nye skolebygg skal den underliggende teknologien knyttet til IKT fra bunnen av. Dette består av inngående netttilknytning og nettverksutstyr som serverom med switcher, rutere og annet teknisk utstyr. Utstyr er som regel også fordelt i bygningsmassen utenom et serverom som kabling og knutepunkt med switcher. I eldre skolebygg er ofte dette byg ut etter behov og etter råd gitt gjennom en årrekke. I mange tilfeller vil et eldre IKT-anlegg ha begrenslinger som stadig må justeres for å tilpasse seg nye behov og ny teknologi. Ved nybygg står en i utgangspunket fritt til å designe et godt utbygd og fleksibelt. UNINETT er en sentral aktør i norsk internettdistribusjon og har satt sammen viktig informasjon knyttet til[| IKT -arkitektur] i nye skolebygg: Et sitat fra denne siden om IKT-arkitektur viser til formålet. "En mer helhetlig tilnærming til IKT-arkitektur også i norsk skole er nødvendig for å sikre samhandling, åpenhet, gjenbruk, deling og enkel tilgang for brukerne. Digital kompetanse for elever og lærere forutsetter en IKT-arkitektur i sektoren som er tilpasset generelle standarder, og som legger grunnlag for utvikling av spesifikke løsninger for undervisningsrelaterte tjenester." UNINETT støtter seg her til et arbeide gjort av BECTA - [|Framework for ICT Technical Support (FITS)].

Rogaland fylkeskommune har utarbeidet en IKT-strategi for årene 2008-2010. Den dekker mange områder som universell utforming og tilpasning av IKT til telefoniløsninger og IKT-kompetanse for tilsatte som noen eksempel. Den overodnede delen av planen gjengis er slik: >> o De videregående skoler skal ha tilgang til IKT-verktøy som effektivt støtter læringsarbeid for elever og lærere.// Planen er utarbeide med tanke på å gi et godt tjenestetilbud til alle brukere som er knyttet til og benytter seg at de fylkeskommunale IKT-tjenestene. Det siste kulepunket om å ha tilgang til "kvalitetsmessige gode og kostnadseffektive IKT- prdukter og - tjenester" peker på det viktige formålet som også må dekke en situasjon med nye skolebygg. Her er IKT en sentral del og vektleggingen på kvalitet har så langt vært et varemerke for fylkeskommunale innkjøps valg og valg av løsninger. Når det ikke blir spesielt nevnt noe mer om prioriteringer som skal tas når nye bygg settes opp kan det være et område som det bør jobbes mer med for Rogaland fylkeskommune. Det er naturlig at viktige prioriteringer og valg av løsninger for IKT ikke bare reint teknisk, men også den sammenheng det er mellom planløsninger og IKT-bruk blir tatt med i en overordnet IKT-plan for å sikret moderne og gode løsningner i tråd med anerkjent kunnskap innen pedagogikk og arkitektur.
 * //IKT skal være et hjelpemiddel som skal bidra til å forbedre tjenesteytingen og effektivisere saksbehandlingen i RFK.//
 * //IKT skal bidra til at RFK på en effektiv måte skal kunne samhandle internt, med innbyggere og med eksterne samarbeidspartnere.//
 * //Alle ansatte skal ha tilgang til nødvendige IKT-hjelpemidler for å gjøre en god og effektiv jobb.//
 * //IKT-seksjonen sentralt skal ha den nødvendige kompetanse til å levere de tjenester som RFK etterspør.//
 * //RFK skal være blant de fremste når det gjelder utnyttelse av IKT i undervisning og læring.//
 * //Bruken av IKT skal øke elevenes og lærernes læringsutbytte.//
 * //IKT skal forberede elevene til en aktiv deltakelse i informasjonssamfunnet.
 * //IKT skal være et naturlig arbeidsverktøy for alle ansatte i de videregående skoler.//
 * //De videregående skoler skal i sine handlingsplaner også behandle bruk av IKT i undervisning og administrasjon.//
 * //Alle fylkeskommunale foretak skal ha tilgang til kvalitetsmessig gode og kostnadseffektive IKT-produkter og –tjenester.//

I dette avsnittet om skolebygg for framtiden viser det seg at de beste løsningene har det til felles at de har element fra flere fagområder med når råd om utforming og tekniske løsninger blir valgt. Både pedagogisk tenkning, kjente arkitektoniske løsninger og den menneskelige faktor med eleven og lærere som aktive brukere av et undervisningsområde er viktige i prosessen som leder fram til et nytt skolebygg.

Råd fra BECTA om IKT i nye bygg: []

Sjekkliste for god kvalitet på IKT tilgang satt sammen av BECTA: []

Lenke til videoopptak fra BETT08 : []

Susan Greenfield 2003- //Tomorrow's People :// //How 21st Century Technology is Changing the Way we Think and Feel//. [|Egen side på Wikipedia.]

Thomas Deacom Academy, hjemmeside med lenke til en virtuell tur i selve skolebygget. []

Artikkel i nettsted fra Utdanningsdirektoratet om nye skolebygg og IKT. []

Webintervju med arkitekt Bruce Jilk - Futurelab - England. []

Bilder fra en finsk grunnskole tegnet av Bryce Jilk. []

UNINETT sine anbefalinger for IKT-arkitektur. []

BECTA Framework for ICT Technical Support (FITS).[| http://www.becta.org.uk/tsas/]